Predškolský vek je obdobím prudkého vývinu schopností detí. Aj keď sa každé dieťa vyvíja individuálnym tempom, prechádza určitými vývinovými etapami, ktoré sú charakteristické svojimi spoločnými znakmi. Názory na výchovu a vzdelávanie detí predškolského veku sa líšia v závislosti od zmeny názorov a pohľadu spoločnosti. Avšak záujem o predškolskú výchovu pretrváva dodnes. Termín predškolská výchova môžeme definovať ako časovú hranicu formovania dieťaťa od narodenia až po vstup do školy. V súčasnosti sa stretávame aj s ďalšími termínmi – preprimárne vzdelávanie z anglického pre-primary education či pre-school education – predškolské vzdelávanie. Výchova a vzdelávanie v predškolskom veku tvorí nerozlučiteľnú súčasť celoživotného vzdelávania a má veľmi pozitívny vplyv na deti – na celkovú úroveň a úspešnosť vo vzdelávaní, sociálnu integráciu, zníženie delikventného správania, atď. – a to najmä u detí z kultúrne a sociálne znevýhodneného prostredia. Národný program výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike (2000) definuje predškolskú výchovu ako nástroj a rozvíjanie osobnosti dieťaťa, ktorý pomáha rodine plniť jej výchovnú funkciu a zohráva dôležitú úlohu pri vyrovnávaní rozdielov medzi deťmi z rozličného socio-ekonomického a kultúrneho prostredia pri včasnom diagnostikovaní porúch vo vývine dieťaťa. Materská škola sa zameriava na výchovu a vzdelávanie detí až po ich vstup do základnej školy a pripravuje ich na to vytváraním možností individuálneho rozvoja osobnosti dieťaťa. Vstup do školy je pre dieťa veľkou zmenou v jeho živote. V porovnaní s predchádzajúcim obdobím musí dieťa zvládnuť viaceré úlohy. V našich školách je vyučovanie od začiatku – v pravom zmysle – riadené zamestnanie v pomerne veľkých skupinách. Veľmi rýchlo sa začína s priamou výučbou a rýchlo sa zvyšujú nároky, ktoré sú rovnaké pre všetky deti bez ohľadu na ich schopnosti, zručnosti a pri takom množstve detí v triede učiteľ nemôže brať do úvahy individuálny vývin dieťaťa. Aj keď dieťa, ktoré navštevovalo materskú školu, mnohé z požiadaviek kladených na neho v škole môže mať osvojené, predsa len organizácia práce a vyučovania na škole je úplne odlišná. Norma pripravenosti dieťaťa na školu v našich podmienkach je pomerne vysoká. Z tohto dôvodu sa venuje pripravenosti dieťaťa na vstup do školy veľká pozornosť. V priebehu rokov dochádzalo k mnohým zmenám v organizácii práce s deťmi v predškolskom veku. Preto viaceré výskumy a inšpekcie si dali a dávajú za cieľ zistiť aký je vplyv práce učiteliek materských škôl na pripravenosť detí na školu a tiež úroveň vzdelávacích výsledkov detí v predškolskom veku. V období pred rokom 1989 boli všetky deti zaškoľované v materských školách, ktorých program zabezpečoval dieťaťu prípravu na školu – rozvíjanie jeho schopností a zručností. Po roku 1989 došlo k zásadným zmenám v spoločnosti. Výrazne sa prehĺbili rozdiely medzi jednotlivými spoločenskými vrstvami. To sa negatívnym spôsobom odzrkadlilo aj na pripravenosti detí na školu – podľa inšpekčnej správy materských škôl na Slovensku konanej v rokoch 1992 – 1993 a 2002 – 2003 konanej s cieľom zachytiť nové trendy v pedagogickej práci učiteliek MŠ a ich vplyv na prípravu detí do školy. V období od školského roku 1992/93 až po dnešok výrazne klesol počet detí navštevujúcich materskú školu – u detí so sociálne slabých a rómskych rodín je to pokles takmer na nulu. Návštevnosť materskej školy deťmi zo sociálne slabých komunít v predškolskom veku je u 5-ročných len 13,8% a u 6-ročných len 31,9% a to z rôznych dôvodov. Tento poznatok vyplýva zo zistení štúdie Štátneho fakultného zdravotného ústavu SR. Tie deti, ktoré nenavštevujú predškolské zariadenie prichádzajú do škôl bez vhodných návykov, zručností a schopností potrebných pre úspešné zvládnutie nárokov školy. Sú to deti psychicky a sociálne nezrelé, ktoré majú veľmi malé až žiadne šance uspieť v prvom ročníku školy.
Príloha | Veľkosť |
---|---|
![]() | 2,65 MB |
![](https://archiv.mpc-edu.sk/sites/default/files/publikacie/obrazky/kniha_renata_varholakova_final_zal-_na_webe_1.png)